(untitled) (Computer systems and information technologies, 2022)
Розвиток науки і освіти нині завдається під величезним впливом таких цивілізаційних викликів як: зміна клімату, яка відбувається завдяки глобальному потеплінню, надмірному й невиправданому споживанню матеріальних благ, забрудненню навколишнього середовища; пандемія COVID 19 та поява нових захворювань і, як квінтесенція людської безвідповідальності та бездуховності, активізація у планетарному масштабі, а в Україні зокрема, гібридних війн супроти загальнолюдських цінностей. Такий стан речей зумовлює масовий перехід на віддалений формат організації науково-освітнього (дослідницького) процесу, у тому числі це стосується й підготовки наукових кадрів у закладах вищої освіти та науково-дослідницьких інституціях, з використанням певних мережевих інформаційних і комп’ютерних технологій та систем. Тому метою дослідження, поточні результати якого представлено у статті, є вивчення проблематики застосування методології побудови інформаційно-аналітичних систем, зокрема цифрових інформаційно-аналітичних систем, та обґрунтування засад та виділення у цьому контексті основних аспектів створення онтологічної моделі системи підготовки наукових кадрів як частини єдиного інформаційного простору наукової освіти. Автор порушує проблему необхідності застосування трансдисциплінарної методології побудови цифрової інформаційно-аналітичної системи підготовки наукових кадрів у закладах вищої освіти та науково-дослідних інституціях України в умовах дистанту. Певну увагу приділено онтологічному моделюванню складових інформаційно-аналітичної системи релевантної організації ефективного науково-освітнього (дослідницького) процесу. Також розкрито основні дефініції онтологічного підходу щодо підготовки наукових кадрів. У статті розглянуто певні вимоги до проектування й функціонування інтелектуальних освітніх систем і програм, що забезпечують адаптивний інформаційно-аналітичний супровід підготовки наукових кадрів на засадах трансдисциплінарного, системного, компетентнісного та онтологічного підходів. Наведено аналіз певної джерельної бази – досліджень та публікацій. Тим самим представлено методологічні засади побудови цифрової інформаційно-аналітичної системи у зазначеному контексті та запропоновано певні фрагменти її онтологічної моделі. Представлений у статі фрагмент дослідження носить констатуючий аспект. Подальші результати аналітико-синтетичного та формувального етапів представленого докторського дослідження переходять у фазу експериментальних перевірок та отримані дані оприлюднюватимуться у наступних публікаціях автора.